Loppuraportti+Salpaus+ICT

Arto Avovaara Joel Puodinketo

Salpaus, ICT- asentaja Nastola

1. Mitkä olivat keskeiset tavoitteet omassa hankkeessanne?

Kehittää opetusta omalla alalla uusilla opetusmenetelmillä. Tarkoituksena saada uusi näkökulma nykyaikaiseen opetukseen. Esimerkiksi käyttämällä sosiaalisen median palveluita ja erilaisia blogeja.

2. Miten hankkeen tavoitteet toteutuivat?

Tuloksena oli muutamia uusia ajatuksia ja kokeiluja opetuksen kehittämiseen, mutta samalla havaittin se että jotkut uusista ajatuksista ja SOME-työkaluista eivät toimi odotetulla tavalla. Eli osittain projekti onnistui hyvin, mutta osittain olisi vielä voinut kehittää ja testata enemmän. Resursseja ja aikaa olisi pitänyt olla enemmän.

Uusina ajatuksena voitaisiin esimerkiksi antaa oppilaiden kuvata omat harjoituksensa ja dokumentoida ne itselleen talteen, näin tehden itselleen sähköisen portfolion esimerkiksi wikiin tai muuhun blogiin. Näitä töitä voisi jakaa näin esimerkiksi muille oppilaille ja erityisesti opettajille. Näin opiskelijalla pysyisi kaikki harjoitukset tallessa ja voisi tarvittaessa palata tehtyihin tehtäviin tulevaisuudessa. Annoimme joillekin tehtäväksi tehdä tämä ja se oli suhteellisen hyvin onnistunut kokeilu, koska oppilaat ovat halukkaita kuvaamaan omia tekeleitään ja se kannustaa heitä tekemään työ kunnolla.

3. Miten hanke käytännössä toteutettiin (toimenpiteet ja aikataulu)?

Wikiympäristö tuli tutuksi opetusympäristönä ja alustana jakaa opetusta. Eri SOME-työkaluja testattiin oppilaiden kanssa oppitunneilla ja juttelemalla heidän kanssaan kehitysmahdollisuuksista ja ajatuksia yleensä. Myös blogeja testattiin esimerkiksi ulkomaan TOP:n aikana sekä muualla työmailla. Tarkoituksena oli saada hanke käydyksi läpi vaiheittain ja testaamalla tiettyjä työkaluja aina erikseen.

Käytimme wikiympäristönä troy.purot.net ilmaista wikiä. Käytimme myös Facebookia, joka oli erinomainen työkalu opiskeluun ja tiedottamiseen yleisesti ryhmän kesken. Google +:aa käytimme myös, mutta se ei ikinä ottanut "tuulta alleen", koska opiskelijat käyttävät enemmän Facebookia myös vapaa-ajalla. Sinne voitiin lisätä esimerkiksi lisätehtäviä/kotitehtäviä. Käytimme myös bloggeria testimielessä [] opiskelijan työharjoittelun seurantaa varten, jossa koko ryhmä pystyi kommentoimaan hänen päiväkirjaansa. Ryhmä testasi myös yhden opiskelijan luomaa omaa blog-alustaa: []. Onnistumiset tästä jäivät hieman laihoiksi, koska opiskelijat eivät käy ”bloggaamassa” asioita vasta kun on pakko ja se on heidän mielestään kiinnostavaa. Heidän oma-aloitteisuus koko ryhmänä syntyy ongelmaksi muutamia opiskelijoita lukuun ottamatta.

4. Mitä hankeverkoston ulkopuolisia yhteistyökumppaneita on osallistunut hankkeen toteutukseen? (erityisesti työelämän edustajat)

Hankkeeseen on osallistunut työpaikat/yhteistyökumppanit sillä tavalla, että ne antoivat oppilaiden käyttää työkaluja, kuten koulun iPAD:jä työpaikoillaan jotta he voivat raportoida ja ottaa kuvia työmailta, tilanteista ja -vaiheista

Työpaikkana käytimme yhtä Lahden tietoliikennefirmaa jossa opiskelija oli työharjoittelussa Suomessa sekä toinen firma Ranskassa jonka nimeä emme saa julkistaa. Ei ollut työnantajia jotka eivät olisi antaneet kuvata.

5. Listaa parhaat onnistumisen kokemukset (tekninen toteutus, opiskelijat, oppilaitosjohto, työelämä yhteishanke jne.

Teknisesti koulun iPAD:t toimivat moitteettomasti, osa oppilaista olivat innostuneina mukana testaamaan SOME- työkaluja ja sovelluksia. Oppilaitosjohto tuki hyvin projektia antamalla hieman resursseja hankkimaan tarvittavat PAD:t ja henkisesti olivat mukana projektissa. Työelämä myös ymmärsi tarkoituksemme ja antoivat luvan olla kehittämässä heidän kanssaan tämäntyyppistä opetusta ja työssäoppimista.

6. Mitkä 3-5 asia olivat vaikeimpia hankkeessa? (tekninen toteutus, opiskelijat, oppilaitosjohto, työelämä, yhteishanke jne.)

Vaikempia asioita teknisellä puolella olivat iPAD:ien ja sovellusten yhteensopivuusongelmat. Esimerkiksi TROY Wiki ei toiminut iPAD:n selaimella oikein. Windows ja MAC- käyttöjärjestelmät eivät aina käytä samoja sovelluksia ja eivät välttämättä muutenkaan sovellu näihin tarkoituksiin. Opiskelijat eivät aina ole halukkaita esimerkiksi kommentoimaan toistensa päiväkirja- tai blogimerkintöjä mitä vaadittaisiin. Heitä joudutaan ”pakottamaan” olemaan aktiivisimpia, mikä oli pieni yllätys, muutamia poikkeuksia lukuun ottamatta. Resursseja voisi aina olla enemmän käyttämään ja testaamaan eri PAD:jä ja älypuhelimia. Tälle projektille ei voitu antaa niin paljon aikaresursseja kuin olisi haluttu, koska meidän pääasiallinen työmme on hoitaa perusopetusta koulussa ja se hieman kärsi. Tällaista palautetta saimme myös suoraan oppilailta.

7. Miten muutoin kuin hankkeen vertaisarviointina hankkeen tuloksia ja vaikutuksia on arvioitu oppilaitoksessanne?

Oppilaiden kanssa suullisesti on käyty läpi hankkeen tuloksia ja uusia ajatuksia, mitkä olivat hyviä ja huonoja asioita sekä mitä voitaisiin tulevaisuudessa kehittää entisestään. Myös pientä puhetta ollaan käyty opettajakollegoiden kanssa.

8. Miten hankkeesta on tiedoitettu ja miten tuloksia on levitetty ja hyödynnetty?

Muille ammattiosastoille olemme esitelleet SOME:n mahdollisuuksia ja miten sitä ollaan testattu oppilaitoksessamme. Niitä ei vielä ole kuitenkaan otettu käyttöön, mutta on harkinnassa.

9. Mitkä ovat oppimisympäristön käyttö- ja kehityssuunnitelmat jatkossa?

Jatkossa olisi tarkoitus kehittää oppimisympäristöä entisestään avoimempaan ja SOME:n suuntaan, kokeilemalla esimerkiksi muiden projektioppilaitosten ajatuksien testaamista ja arvioimista mikä meille ja ICT-alalle sopisi parhaiten. Tarkoituksena on, että SOME ja Wikien käyttö tulisi päivittäiseen opetuskäyttöön ja yleisten asioiden tiedottamiseen.

Tammikuussa oli ajatus yhdistää ICT-alan opiskelijat toiselta paikkakunnalta Heinolasta samaan wikiin, mutta tämä asia ei edennyt kuitenkaan puheita ja suunnitelmia pidemmälle. Ajatuksena se oli hyvä sitä voitaisiin käyttää opiskelun kehittämiseen ja yhteistyöhön.